![](https://www.primet.ro/upload-documente/editoriale/poza 28.04.2023.png)
Mai sus vizualizam graficul, de la inceputul anului 2022 si pana in prezent, a celui mai reprezentativ indice de tip total-return publicat de BVB: BET-XT-TR. Indicii de tip total-return sunt indici care "capteaza” performanta totala a pietei, in sensul ca tin cont si de dividendele distribuite de emitentii care ii compun.
Observam o clara tendinta de stagnare a pietei. Desi au existat zone de volatilitate accentuata in aceasta perioada, asemenea unui elastic, bursa tinde sa revina in acelasi punct. Practic, traversam de peste un an o piata cu un pronuntat caracter de evolutie laterala, ce isi gaseste explicatia in mediul economic in care aceasta evolueaza.
Iesirea din pandemia de Covid-19, marcheaza finalul unei politici financiare expansive, folosite ca un scut impotriva diferitelor amenintari ce au fost indreptate contra marilor economii. Inventata in ultima criza financiara globala (cea din 2008-2009), solutia inundarii pietelor cu bani ieftini a functionat mai bine de un deceniu, fara sa provoace inflatie. Vazuta ca un panaceu si folosita intr-un mod exagerat, solutia banilor ieftini a reusit ca, intr-un final, sa deregleze economia globala. Inflatia cu doua cifre a fortat renuntarea la aceasta abordare relaxata si revenirea la metoda traditionala: cresterea dobanziilor cu scopul "sufocarii” izvoarelor inflationiste.
Chiar daca arma banilor ieftini nu e folosita in prezent, ea poate fi oricand rearmata si prezentata pietelor financiare si investitorilor, cu scopul de a inabusi, in fasa, posibilele evolutii panicarde. Aceasta realitate este una care, indirect, alimenteaza mediul inflationist si permite supravietuirea unor actori economici si a unor circuite economice, pe care, altcumva, o piata mai libera le-ar fi eliminat din peisaj.
Cu alte cuvinte economia este prinsa intre imposibilitatea unor scaderi de amploare, pe care intotdeauna, comportamentul de tip panicard le desavarseste, si imposibilitatea unei cresteri economice viguroase intr-un mediu inflamat de inflatie, plin de balastul costurilor mari de finantare si lipsit de efectul de baza al unor corectii semnificative. Un mediu in care cuvantul de ordine este ajustare. Binomul politico-monetar incearca o ajustare lina a dezechilibrului financiar in care economia globala se scalda la finalul pandemie de Covid-19. O scadere mai agresiva, urmata de reveniri asemanatoare sunt inlocuite de o perioada stagnanta in care nimeni nu pierde foarte mult, dar in care foarte greu se mai creaza valoare economica. Si care poate dura ani de zile…
Intr-un astfel de mediu economic, bursele probabil vor tinde sa fie caracterizate, pentru o lunga perioada de timp, de evolutii laterale. Strategia de tip buy and hold nu va mai produce plus-valoare, o strategie activa de administrare a portofoliului profilandu-se ca una cu sanse mai bune de a crea randamente superioare. Pentru o astfel de strategie este nevoie de o prezenta activa in piata, de marcarea profiturilor cand castigul relativ depaseste un interval de apreciere de 10-15% si de valorificarea oportunitatilor de moment.
Ca atare merita tratata cu atentie participarea activa la operatiuni de tipul IPO (se anunta doua mari nume…) ce pot propune operatiuni bursiere atractive. In acelasi sens, publicarea rezultatelor financiare, datele de inregistrare pentru acordarea dividendelor sau diversele anunturi ale emitentilor ocazionate de desfasurarea AGA pot fi, in aceste vremuri, prilejuri de a optimiza portofoliul bursier.
Un portofoliu echilibrat si diversificat din sectoare economice ce evolueaza bine in contextul economic actual, in care sa predomine actiunile cu argumente obiective, cum ar fi evaluarile bursiere scazute si randamente ale dividendelor peste medie, se poate dovedi unul potrivit. Pentru urmatoarea perioada, o gestiune mai activa a contului de investitii si o informare atenta cu privire la operatiuni punctuale cum vor fi distribuirea de divididende sau derularea de IPO pot mentine investitia bursiera in zona randamentelor real pozitive.
Autor: Alin Brendea